ELi piirkondlike ja kohalike esindajate kogu	Subsidiaarsuse järelevalve võrgustik

ET

Institutsioon:
ELi algatus:
Viide: (nt KOM(2005) 112)

Subsidiaarsuse põhimõtte eesmärk on tagada, et otsused tehakse võimalikult kodanikulähedaselt ja tasandil, mis võimaldab soovitud eesmärke kõige paremini saavutada. Seepärast on vaja pidevalt kontrollida, kas ELi tegevus on iga tasandi võimalusi silmas pidades õigustatud riigi, piirkonna või kohalikul tasandil. Lissaboni lepingus esitati subsidiaarsuse põhimõtte lõplik määratlus, viidates selgesõnaliselt selle kohalikule ja piirkondlikule mõõtmele. Praeguse analüüsi eesmärk on aidata subsidiaarsuse järelevalve võrgustiku partnereid ja lihtsustada neil ELi algatuste vastavuse hindamist subsidiaarsuse ja proportsionaalsuse põhimõttele, võttes samal ajal arvesse parema õigusloome kontseptsiooni. Esitatud on ka lisa, milles tuuakse ära asjakohased teabeallikad.

1. PÄDEVUSE LIIK JA ÕIGUSLIK ALUS
Subsidiaarsuse põhimõtet kohaldatakse üksnes valdkondades, mis ei kuulu liidu ainupädevusse (Euroopa Liidu lepingu artikkel 5), st jagatud ja toetava pädevuse puhul. Subsidiaarsuse analüüsimise puhul tuleb esiteks määratleda, mis liiki pädevusega on ELi algatuse raames tegu. Selleks tuleb kõigepealt määratleda õiguslik alus. ELi algatuse õiguslik alus on aluslepingu säte, mis annab ELi institutsioonidele õiguse võtta meetmeid kindlas poliitikavaldkonnas. Eriti tähtis on määratleda õigusaktide spetsiifiline õiguslik alus, kuid seda tuleks teha ka muude kui õigusaktide, näiteks teatiste või valgete ja roheliste raamatute puhul. Sel juhul piisab aga vaid aluslepingu asjakohastes jaotistes ja peatükkides esineva poliitikavaldkonna või -valdkondade määratlemisest. Õigusliku aluse ja pädevuse liigi saab määrata järgmiste küsimuste abil.
1.1 Milline lepingu artikkel, jaotis või peatükk annab ELile pädevuse võtta asjaomases valdkonnas meetmeid? (artiklitega saate tutvuda lisatud tabeli punktis 1).

1.2 Kas tegemist on ainupädevuse, jagatud või toetava pädevusega? (vt lisatud tabelit). ELi ainupädevuse puhul on vaja hinnata üksnes vastavust proportsionaalsuse põhimõttele (jätkake punktist 3).

2. SUBSIDIAARSUSE PÕHIMÕTE – Millisel juhul peaks EL meetmeid võtma?
Valdkondades, mis ei kuulu liidu ainupädevusse, võtab liit meetmeid ainult niisuguses ulatuses ja siis, kui liikmesriigid ei suuda riigi, piirkonna või kohalikul tasandil piisavalt saavutada kavandatava meetme eesmärke, kuid kavandatud meetme ulatuse või toime tõttu saab neid paremini saavutada liidu tasandil (Euroopa Liidu lepingu artikkel 5). EL peaks reageerima üksnes siis, kui seda peetakse vajalikuks ja sellest tõuseb ilmne tulu. Selleks et hinnata, kas need kaks kumulatiivset tingimust on täidetud, vastake järgmistele küsimustele. Siin on kasulikeks teabeallikateks mõjuhinnangud (vt lisa punkt 2) ja/või õigusaktide ettepanekute seletuskirjad ja põhjendused.
2.1 Kas kavandatav meede on vajalik,
sest vaadeldav teema sisaldab piiriüleseid aspekte, mida liikmesriigid ja/või kohalikud ja piirkondlikud omavalitsused ei suuda nõuetekohaselt üksnes oma meetmetega reguleerida?
ja/või
sest meetmete rakendamine ainult liikmesriikide poolt või tegevuse puudumine ELi tasandil oleks vastuolus aluslepingute sätetega või kahjustaks muul viisil märkimisväärselt liikmesriikide huve?
ja/või
sest olemasolevad ELi meetmed ja/või kõnealuses raamistikus osutatav sihtotstarbeline abi ei ole küllaldane, et saavutada kavandatud eesmärki?
2.2 Kas kavandatud meetmest tõuseb ilmne tulu, kuna see on ulatuslikum ja/või tõhusam kui oleks riigi, piirkonna või kohaliku tasandi meede (nt mastaabisääst, õiguslik selgus, homogeenne õiguslik käsitlus jne)?

3. PROPORTSIONAALSUSE PÕHIMÕTE – Milliseid meetmeid peaks EL võtma?
Liidu meetme sisu ega vorm ei või minna aluslepingute eesmärkide saavutamiseks vajalikust kaugemale (Euroopa Liidu lepingu artikkel 5). ELi kavandatud meetmed peavad olema sobivad ja asjakohased püstitatud eesmärkide saavutamiseks.
3.1 Selleks et hinnata, kas kavandatud meetme olemus ja ulatus vastavad proportsionaalsuse põhimõttele, vastake järgmistele küsimustele. Siin on kasulikeks teabeallikateks mõjuhinnangud (vt lisa punkt 2) ja/või õigusaktide ettepanekute seletuskirjad ja põhjendused.
Kas kavandatud meede on asjakohane püstitatud eesmärkide saavutamiseks?
ja
Kas püstitatud eesmärkide saavutamiseks kavandatud meede (valitud vahend) on võimalikult lihtne? (EL peaks õigusakte andma ainult vajalikul määral. Järgides aluslepingute sätteid ja tingimusel, et kavandatud eesmärgi saavutamiseks sellest piisab, tuleks direktiive eelistada määrustele ja raamdirektiive üksikasjalikele meetmetele ning muid kui õiguslikke meetmeid (nt mittesiduvad soovitused) õigusaktidele. Eelistatult tuleks edendada liikmesriikide koostööd, koordineerida riigi tasandi tegevust või täiendada ja toetada seda juhiste, teabevahetusmehhanismide loomise jne abil).
ja
Kas kavandatud meede jätab soovitud eesmärkide täitmiseks võimalikult palju otsustusruumi liikmesriigile (keskvalitsuse, piirkonna ja kohalikule tasandile) ? (Järgides aluslepingute sätteid ja eeldusel, et kavandatud eesmärgi saavutamiseks sellest piisab, peaksid meetmed tagama liikmesriikidele alternatiivsed moodused meetmete eesmärkide saavutamiseks. Lugupidamisega tuleb suhtuda liikmesriikides väljakujunenud menetluskorda. Kui ilmneb vajadus kehtestada norme ELi tasandil, tuleks kaaluda miinimumnõuete kehtestamist, jättes liikmesriikidele võimaluse ise kehtestada rangemaid nõudeid).
3.2 Kui olete seisukohal, et kavandatud meetmed on ulatuslikumad kui vaja, siis milline on Teie arvates vähem piirav, alternatiivne viis seatud eesmärkide saavutamiseks?

4. PAREM ÕIGUSLOOME
4.1 Kui ELi algatusega kaasneb mõjuhinnang (vt lisa punkt 2), kas olete veendunud, et selles võetakse kohaselt arvesse kohalikku ja piirkondlikku eripära? Kas olete Euroopa Komisjoni antud hinnanguga nõus?
4.2 Kas kavandatud meetme rakendamisega kaasneb finants- ja/või halduskoormus Teie maakonna/linna/valla valitsusele ja/või ettevõtjatele ja/või kodanikele? Kas kaasnevad kulud on võrreldes kavandatud eesmärkidega õigustatud? Kui ELi algatuse mõju ei hinnatud (kas eraldi mõjuhinnangu käigus või otse algatuse enda raames), esitage oma arvamus selle kohta, kas võimalikku finants- ja/või halduskoormust tuleks edaspidi hinnata, nt konsulteerides selleks Regioonide Komitee eri võrgustikega.

5. ELi ROLL
Milline roll peaks ELil Teie arvates olema kõnealuses poliitikavaldkonnas? (Näiteks: Kas EL peaks kehtestama üksnes üldise raamistiku / peamised sihid või esitama üksikasjalikumad tingimused? Kas ELil peaks olema toetavam roll, nt riigi tasandi poliitikat koordineerides, või peaks EL võtma ulatuslikumaid ja otseseid meetmeid? Kas Teie arvates on vaja reguleerivaid meetmeid või piisab alternatiivsetest lahendustest, st Euroopa Komisjoni suunisdokumentidest?)

Lisa

1. ELi ALGATUSE PÄDEVUSE LIIK JA ÕIGUSLIK ALUS

ELi AINUPÄDEVUS (ELi toimimise lepingu artikkel 3)
Poliitikavaldkond	Õiguslik alus (Aluslepingu artikkel)	Kas Regioonide Komiteega peab konsulteerima?
Tolliliit	ELi toimimise lepingu artikkel 31	EI
Siseturu toimimiseks vajalike konkurentsieeskirjade kehtestamine	ELi toimimise lepingu artiklid 103, 109	EI
Nende liikmesriikide rahapoliitika, mille rahaühik on euro	ELi toimimise lepingu artiklid 127-138 (Euroopa Liidu lepingu artikli 3 lõige 4)	EI
Mere bioloogiliste ressursside kaitse ühise kalanduspoliitika raames	ELi toimimise lepingu artiklid 3, 40, 43	EI
Ühine kaubanduspoliitika	ELi toimimise lepingu artiklid 206, 207	EI
Rahvusvahelise lepingu sõlmimine (nii eelnimetatud valdkondades kui ka muudes valdkondades, kui selle sõlmimise näeb ette liidu seadusandlik akt või kui lepingut on vaja selleks, et võimaldada liidul teostada oma sisemist pädevust, või kui selle sõlmimine võib mõjutada ühiseeskirju või muuta nende reguleerimisala)	Õiguslikuks aluseks on alati aluslepingu artikkel, mis vastab lepingu teemavaldkonnale, ning menetluse osas ELi toimimise lepingu artiklid 216, 218	EI

JAGATUD PÄDEVUS (ELi toimimise lepingu artikkel 4)
Poliitikavaldkond	Õiguslik alus (Aluslepingu artikkel)	Kas Regioonide Komiteega peab konsulteerima?
Siseturg	ELi toimimise lepingu artiklid 26 (üldine), 46 ja 48 (töötajad), 50 ja 59 (asutamine ja teenused), 64 (kapital), 113 (maksud), 114 (üldine ühtlustamissäte) (Euroopa Liidu lepingu artikli 3 lõige 3)	EI
Sotsiaalpoliitika ELi toimimise lepingus määratletud valdkonnad	ELi toimimise lepingu artikkel 153 (155 sotsiaalpartnerite lepingute osas)	JAH Artikkel 153
ELi toimimise lepingu artikkel 157 naiste ja meeste võrdõiguslikkuse kohta	EI
ELi toimimise lepingu artikkel 19 mittediskrimineerimine soo, rassilise või etnilise päritolu, usutunnistuse või veendumuste, puuete, vanuse või seksuaalse sättumuse alusel	EI
Majanduslik, sotsiaalne ja territoriaalne ühtekuuluvus	ELi toimimise lepingu artiklid 175, 177, 178; Euroopa Sotsiaalfondi osas ELi toimimise lepingu artikkel 164 (Euroopa Liidu lepingu artikli 3 lõige 3)	JAH Artiklid 175, 177 ja 178 Euroopa Sotsiaalfondi osas artikkel 164
Põllumajandus ja kalandus, välja arvatud mere bioloogiliste ressursside kaitse	ELi toimimise lepingu artiklid 4, 40, 43	EI
Keskkond	ELi toimimise lepingu artikkel 192 (Euroopa Liidu lepingu artikli 3 lõige 3)	JAH Artikkel 192
Tarbijakaitse	ELi toimimise lepingu artikkel 169	EI
Transport	ELi toimimise lepingu artiklid 91, 100	JAH Artiklid 91, 100
Üleeuroopalised võrgud	ELi toimimise lepingu artikkel 172	JAH Artikkel 172
Energeetika	ELi toimimise lepingu artikkel 194	JAH Artikkel 194
Vabadusel, turvalisusel ja õigusel rajanev ala	ELi toimimise lepingu artiklid 67 (üldine), 77 (piirid ja liikumine), 78 (varjupaik, täiendav ja ajutine kaitse), 79 (sisseränne), 81 (õigusalane koostöö tsiviilasjades), 82 (õigusalane koostöö kriminaalasjades), 83 (kriminaalmateriaalõigus), 84 (kuritegevuse ennetamine), 87, 88, 89 (politseikoostöö) (Euroopa Liidu lepingu artikli 3 lõige 2)	EI, aga artiklis 69 tõstetakse esile, et riikide parlamendid tagavad vastavuse subsidiaarsuse põhimõttele
Ühised turvalisuse probleemid rahvatervise küsimustes ELi toimimise lepingus määratletud aspektide osas	ELi toimimise lepingu artikli 168 lõikes 4 sätestatud erimeetmed	JAH Artikli 168 lõige 4
Teadusuuringud, tehnoloogia areng ja kosmos*	ELi toimimise lepingu artiklid 182, 188, 189	EI
Arengukoostöö ja humanitaarabi*	ELi toimimise lepingu artiklid 209, 212, 214	EI

ELi TOETAV PÄDEVUS (ELi toimimise lepingu artikkel 6)
Poliitikavaldkond	Õiguslik alus (Aluslepingu artikkel)	Kas Regioonide Komiteega peab konsulteerima?
Inimeste tervise kaitse ja parandamine	ELi toimimise lepingu artikkel 168 (välja arvatud 4 lõige)	JAH Artikli 168 lõige 5
Tööstus	Artikkel 173	EI
Kultuur	Artikkel 167 (Euroopa Liidu lepingu artikli 3 lõige 3)	JAH Artikkel 167
Turism	Artikkel 195	EI
Haridus, kutseõpe, noorsugu ja sport	ELi toimimise lepingu artiklid 165, 166	JAH Artiklid 165, 166
Kodanikukaitse	Artikkel 196	EI
Halduskoostöö	Artiklid 74, 197	EI

ELi ERIPOLIITIKA VALDKONNAD
Poliitikavaldkond	Õiguslik alus (Aluslepingu artikkel)	Kas Regioonide Komiteega peab konsulteerima?
Majanduspoliitika kooskõlastamine	ELi toimimise lepingu artikli 2 lõige 3, artiklid 5, 120–123	EI
Tööhõivepoliitika kooskõlastamine	ELi toimimise lepingu artikli 2 lõige 3, artiklid 5, 148, 149	JAH ELi toimimise lepingu artiklid 148, 149

2. ASJAKOHASED ALLIKAD ELi ALGATUSTE MÕJUHINNANGU TEOSTAMISEKS

NB! Komisjoni algatusdokumendi tiitellehel esitatud SEK viide tähistab seda, et mõjuhinnang teostati.

2.1 Paremast õigusloomest Euroopa Komisjoni veebilehel:

http://ec.europa.eu/governance/better_regulation/index_et.htm

Pöörake erilist tähelepanu vasakul rippmenüüs esitatud alajaotusele „Mõju hinnang”

2.2. Mõjuhinnangu kohta Euroopa Komisjoni veebilehel:

http://ec.europa.eu/governance/impact/index_en.htm

Pöörake erilist tähelepanu vasakul rippmenüüs esitatud alajaotusele „List of impact assessments” (mõjuhinnangute loetelu)

2.3 Mõjuhinnangutele on võimalik juurde pääseda ka Prelex veebilehe kaudu:

http://ec.europa.eu/prelex

Prelex on institutsioonidevaheliste menetluste andmebaas, võimaldab jälgida komisjoni ja teiste institutsioonide osavõtul kulgeva otsustamisprotsessi tähtsamaid etappe.

_____________

Halduskoormus tähistab ettevõtete, ettevõtjate, kodanike ja riigiasutuste kanda jäävaid kulusid, mis on tingitud seaduses sätestatud kohustusest koguda ja esitada sellist teavet, mida nad ei oleks pidanud tegema, kui vastavad õigusaktid oleksid puudunud.

*	Artikli 4 lõigete 3 ja 4 alusel ei takista liidu ainupädevus neis valdkondades liikmesriikidel oma pädevust kasutada